Datum: 12.6.2023
Badatelé z Thajska, Francie a Singapuru zkoumali možnosti tvorby pevných nanomateriálů z celulózních nanovláken (CNF) a podstatně větších vláken z listů ananasu (PALF).
Přidávali různé množství CNF do epoxidu a zjistili, že už 1% CNF podstatně zvyšuje průrazuvzdornost materiálu. Přidání PALF do epoxidu zase zvyšuje pevnost i ohybnost výsledného materiálu.
V rámci výzkumu se také zaměřili na různé kombinace celulózních nanovláken a vláken z listů ananasů, které vytvářeli v epoxidu. Vždy použili 20 procent vláken PALF, s nimiž v epoxidu míchali 1, 3 nebo 5 procent vláken CNF.
Když vědci smíchali v kompozitním materiálu vlákna CNF a PALF, nedošlo oproti materiálům se samotnými vlákny PALF k podstatnému zlepšení ohybnosti nebo pevnosti. S průrazuvzdorností to ale bylo jiné. Použití 1 procenta vláken CNF zvýšilo průrazuvzdornost výsledného materiálu o 220 procent v porovnání s materiálem, který obsahoval pouze 20 procent vláken PALF.
V porovnání se samotným epoxidem, bez CNF i bez PALF, to bylo zvýšení průrazuvzdornosti o úctyhodných 1 520 procent. Výsledky experimentu jasně ukázaly, že kompozitní materiály obsahující zároveň vlákna CNF a PALF dosahují výjimečné odolnosti vůči nárazům.
Autor: RNDr. Stanislav Mihulka, Ph.D.
Zdroj obrázku: Klinthoopthamrong et al. (2023), Nanomaterials.
Líbil se Vám tento článek? Doporučte jej svým známým.
Více informací najdete zde:
Gate2Biotech - Biotechnologický portál - Vše o biotechnologiích na jednom místě.
ISSN 1802-2685
Tvorba webových stránek: CREOS CZ
© 2006 - 2024 Jihočeská agentura pro podporu inovačního podnikání o.p.s.
Zajímavé články s biotechnologickým obsahem:
Masarykova univerzita - Masarykova univerzita
Věda technika výzkum - Přehled zpráv z vědy techniky a výzkumu.
ÄŚĂnštĂ vÄ›dci udÄ›lali z krásnooÄŤka mikrobota ovládanĂ©ho svÄ›tlem
Genetičtà inženýři vylepšujà CRISPRem mochyni Physalis grisea